A Bányászati és Erdészeti Akadémiát ezen a napon helyezték Sopronba
2024. február 20. 15:21
A selmeci Bányászati és Erdészeti Akadémia története igen gazdag múltra tekint vissza és összefügg a bányaművelés történetével. A Kárpát-medencében már a XI-XII. századtól kezdve bontakozóban volt a nemes- és színesfémtermelés és európai viszonylatban is egyre jelentősebb szerepet töltött be. Hazánk területén foglalták először írásba a bányajogot a XIII. század közepén.
![A Bányászati és Erdészeti Akadémiát ezen a napon helyezték Sopronba A Bányászati és Erdészeti Akadémiát ezen a napon helyezték Sopronba](static/content/articles/10000/10055.jpg?6888348071969224)
A bányászat olyan iparág volt, amely szükségessé tette a műszaki és természettudományok széles körének ismeretét – így vált a műszaki-technikai haladás elindítójává. A kohászat, a gépészet, a mechanika, a geodézia, az ásványtan, a kémia és kémiai technológia, az erdészet mind-mind nélkülözhetetlenek voltak a bányászat sikeres műveléséhez illetve a kinyert termékek feldolgozásához.
Az első magyar bányatisztképző iskola Selmecen III. Károly 1735-ös leirata alapján létesült; alapító professzora a tudós polihisztor, Mikoviny Sámuel volt. 1762-ben Mária Terézia utasítására hozták létre az egész birodalom számára bányász-kohász szakembereket képző intézetet; az oktatás német nyelven folyt. 1763-ban kapta meg a francia Jacquin professzor bányatanácsosi kinevezését valamint megbízást a „gyakorlati bányászat és kémia” tanszék megalapítására – ez mai értelemben a kohászat, kémia és ásványtan tudományágakat foglalta magába.
Az intézmény 1770-ben kapta meg hivatalosan az akadémiai rangot. Az elkövetkező évtizedek során számos neves, Európa-hírű oktató részvételével képezték ki a szakembereket – a későbbi bánya- és kohómérnökök elődjeit. 1846-ban erdészeti tanintézet is létesült az akadémián, neve is Bányászati és Erdészeti Akadémiára változott. 1867-től magyar állami intézménnyé vált; az oktatásban bevezették a magyar nyelvet, így lényegében a magyar műszaki szaknyelv megteremtése is itt kezdődött.
![](https://trianon.nhmus.hu/sites/default/files/nhmusfiles/kepek/SomlyayLajos_trianon_20200529_bedo_web.jpg)
Bedő Albert (1899–1961), selmeci akadémián végzett erdőmérnök, a magyar nyelvű erdészeti szaknyelv és irodalom megteremtője, az első magyar erdőtörvény (1879) egyik előkészítője (kép forrása: Wikimedia Commons)
1904-től az intézmény új neve Bányászati és Erdészeti Főiskola lett. Az ismert politikai okok miatt 1918 decemberében döntöttek először a főiskola értéktárgyainak Selmecről való elszállításáról. 1919 novemberében Sopronba tették át az iskola székhelyét. 1952-ben a bányász- és kohászkar Miskolcra került, az erdészeti és faipari felsőoktatás jelenleg is Sopronban van.
![SOE EMK - Karunk története](https://emk.uni-sopron.hu/images/meta/meta_image.jpg)
forrás: agrotrend.hu / Jeles Napok
Kapcsolódó cikkek
Budapesten ülésezett a 25 éves Magyar-Szlovák Mezőgazdasági Munkacsoport
2024. június 12. 17:09
Az agrárium aktuális kihívásait és a gazdálkodók érdekérvényesítési lehetőségeit is áttekintették a Magyar-Szlovák Mezőgazdasági Munkacsoport ülésének résztvevői szerdán az Agrárminisztériumban (AM) – erről közleményben tájékoztatta az MTI-t a szaktárca.
Folyamatosan csökken a málna termőterülete az ezredforduló óta
2023. augusztus 02. 16:12
A KSH adatai szerint 1500 hektáron termesztettek málnát Magyarországon az ezredforduló idején, azóta a termőterület folyamatosan csökken. Az Eurostat adatai arról tanúskodnak, hogy 2022-ben 210 hektáron termelték a gyümölcsöt, az éves termésmennyiség 500 tonna körül alakult - írta az AKI.