Hatnapos munkahét: visszatérünk a nem szabad szombatokhoz?
2024. július 18. 14:38
Ezrek tüntettek ellene, de ez sem tántorította el a hatnapos munkahét bevezetésétől a görög kormányt. Merre megy a világ: a hatnapos, vagy inkább a négynapos munkahét felé? Mi a csábítóbb: a túlórapénz vagy a munkaszüneti napok? Munkaerőhiány lesz az elöregedő társadalmakban vagy elveszi a munkánkat a mesterséges intelligencia? Munkaerőpiaci szakértő segítségével jártuk körül a kérdést.
![Hatnapos munkahét: visszatérünk a nem szabad szombatokhoz? Hatnapos munkahét: visszatérünk a nem szabad szombatokhoz?](static/content/articles/10000/10986.jpg?0036031271999163)
Tüntettek a hatnapos munkahét ellen, de a görög kormány nem hátrált meg / Fotó: AFP
A görög munkaügyi és szociális biztonsági miniszter a CNBC-nek azt nyilatkozta, hogy az új szabályozás semmilyen módon nem érinti a görög törvények által előírt általános 5 napos és 40 órás munkahetet, a törvénymódosítástól a fekete foglalkoztatás csökkenését várják – összegezte a Világgazdaságnak a változtatás lényegét Szalai Piroska munkaerőpiaci szakértő, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Gazdaság és Versenyképesség Kutatóintézetének munkatársa.
![Idén is növekedhet a nyugdíjak reálértéke – INTERJÚ](https://static.magyarhirlap.hu/images/202401/md/pap-6338.jpg)
Nem mellesleg, a döntés hátterében az áll, hogy Görögországban a második legalacsonyabb a foglalkoztatási ráta az Európai Unióban, alacsony a részmunkaidősök aránya, miközben a legmagasabb a ténylegesen ledolgozott munkaórák heti átlagos száma, valamint a legmagasabb a hosszú munkaidőben dolgozók aránya.
Hosszabb, vagy rövidebb munkahét?
A görög kormány azt reméli, hogy az új modellel pótolni tudja a hiányzó munkavállalókat, és felveszi a harcot a feketepiaci foglalkoztatással. A hatnapos munkahetet nem a görögök vezették be elsőként, a Samsung Koreában már meglépte.
Több más ország ugyanakkor rövidebb munkaidővel kísérletezik, és inkább a négynapos munkahét felé fordulnának.
Szalai Piroska szerint ha kellőképpen rugalmas a munka törvénykönyve, nem kell új szabályokat alkotni, bármikor lehet élni a négynapos munkarenddel, ami ma nálunk részmunkaidőnek számít.
Magyarországon a részmunkaidő nem népszerű, nagyon kevesen dolgoznak így.
![](https://cdn.vg.hu/2024/07/qCwXvhge9txxDawN8pdlqCCcrdV0WNNFHr1mrmGK89Y/fit/605/341/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2M2YTA3MDkzODM0NDQ1NDRiZDI3NzdhNzg2YTE4ODQ2.png)
A szomszédos Ausztriában viszont kifejezetten elterjedt, a még nem iskoláskorú gyermeket nevelő anyák közül sokan élnek ezzel a lehetőséggel. Tipikusan átmenetileg, és 32, vagy 36 órás munkahét formájában. Így a péntek nem munkanap, vagy csak négy órát dolgoznak a nyolc óra helyett ekkor.
A heti 40 óránál hosszabb munkarendet a magyar szabályok átmenetileg engedik meg. A ledolgozott plusz órákat vagy egy adott időkereten belül jóvá kell írni, vagy túlóraként el kell számolni, de a túlórák számát a törvény éves szinten maximalizálta.
Munkaszüneti napok
Az Európai Unió tagállamaiban nagyon eltérő a munkaszüneti napok száma. A legkevesebb Görögországban van, ahol mindössze 6 nap, a legtöbb pedig Lettországban, Litvániában és Szlovákiában 15 nap. Hazánkban idén 11 hétköznapra eső munkaszüneti nap van, ami az uniós átlag, az évi 11,7 nap alapján abszolút középmezőny.
Csalóka a kép
Sok olyan nyugat-európai ország van, ahol a nők sokkal kisebb óraszámban dolgoznak, mint nálunk, a keleti blokk országaiban. Ott tipikusan sokkal később, csak a hetvenes-nyolcvanas években álltak be a munkaerőpiacra, és ma is nagy az atipikus munkavállalás aránya – mutatott rá a munkaerőpiaci szakértő. Szalai Piroska szerint a csak az átlagos munkában töltött időt vizsgálni csalóka, akkor látszanak objektívebb számok, ha a részmunkaidősöket külön vizsgáljuk.
Hazánkban a 2006–2010 közötti időszakban számos munkáltató váltott négynapos munkahétre átmenetileg azért, hogy kevesebb munkavállalótól kelljen megválni, azaz minél többet meg tudjanak tartani a válság alatt. Ez arányosan csökkentette a kereseteket is.
Vissza a múltba?
Görögországban most visszatértek a nálunk sem ismeretlen rendszerhez, ami a hetvenes-nyolcvanas évekig általános volt Magyarországon is.
A hatnapos munkahétből fokozatosan tértünk át, először lett minden második szombat szabad, végül teljesen kivezették a szombati munkanapot.
Több generáció óta az ötnapos munkarendben élünk, olyannyira hozzászoktunk ehhez, hogy nehezen elképzelhető, hogy újra sztenderddé tegyék – véli a szakértő.
Szalai Piroska szerint a kettős hatás,
- a feszített munkaerőpiac,
- a munkaerőhiányos társadalom, továbbá
- a digitalizácó,
- a mesterséges intelligencia miatt
egyes ágazatokban csökken a munkaerő iránti kereslet, miközben szakmák szűnnek meg, mások pedig új korszakot írnak majd ugyan, de attól nem kell tartani, hogy ne legyen majd munkánk.
![](https://cdn.vg.hu/2024/07/WV4FuHL5Aq44WdSz-A-8Frtm3UfGRXc_3r13We8sWak/fit/605/341/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzRhNzY3M2ZlNGY5NTQ5YzRiZTQwMjJmYjZmMmM3OGUy.png)
A képet árnyalja a pandémia alatt elterjed home office, a Covid óta ugyanis sokkal inkább elképzelhető és megengedett az otthoni munkavégzés, mint előtte.
Tegyük hozzá, hogy a home office aránya nálunk még most is az egyik legalacsonyabb az uniós országokban.
A munkaerőpiaci átalakulás legutóbb is rettentően gyorsan lezajlott a számítógépek és online rendszerek elterjedésének idején a kilencvenes években, illetve az internet-forradalom során az elmúlt 10-15 évben.
![](https://cdn.vg.hu/2024/07/zZPakbbIcwnD97xn0xyLyXs48325CFv-MN2iqpRLV7w/fit/605/340/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzk2N2I2M2Q5ODE4MDQyZGNhNjZjODAwMTM5YTlkN2Jh.png)
A béren felüli juttatások
Hazánkban az éves átlagos bruttó kereset 84 százalékát teszi ki az átlagos alapbér, a többi a béren felüli keresetelemekből áll. Ebbe a rendszeres, tehát minden hónapban megkapott pótlékok és a nem rendszeres jutalmak, prémiumok, karácsonyi illetve húsvéti egyszeri kifizetések is beletartoznak. A béren felüli juttatások közül közel egyforma, 8-8 százalék a rendszeres és a nem rendszeres kereseti rész átlagosan – mondta Szalai Piroska.
forrás: vg.hu
Kapcsolódó cikkek
Új pályázat indul a Magyar Falu Programban.
2022. november 18. 09:54
Kistelepülések boltjainak támogatására 8 milliárd forint keretösszeggel pályázat indul néhány héten belül a Magyar Falu Program keretében.
A lehetőséggel minden olyan kisbolt élhet, amely 2000-nél kevesebb lakosú településen működik, nem csak azok, amelyek 2021-ben kaptak támogatást. Az elnyert összegek bérköltségre, rezsiköltségre számolhatók el.
A világ legnagyobb akkumulátora egy tó
2024. május 23. 15:26
A Ludington Szivattyús Energiatároló Vízerőmű a Michigan-tó partján épült meg 1969-1973 között.