Komoly érveket vittek a munkavállalók, de a munkáltatók is a bértárgyalásokra
2023. november 13. 16:17
A Liga Szakszervezetek szerint olyan új érvek hangzottak el a Versenyszféra és a Kormány Állandó Konzultációs Fórumának ülésén, amelyek megakadályozhatják a minimálbér és a garantált bérminimum december 1-jétől történő emelését. A Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetsége szerint ugyanakkor termékeny volt a vita, és a jövő héten döntés születhet minden kérdésben.
![Komoly érveket vittek a munkavállalók, de a munkáltatók is a bértárgyalásokra Komoly érveket vittek a munkavállalók, de a munkáltatók is a bértárgyalásokra](static/content/articles/9000/9510.jpg?856888996190947)
A kormányzat is érdekelt abban, hogy a munkavállalók bérhelyzete már december 1-jétől javuljon, ugyanakkor a munkaadói és munkavállalói oldal megállapodásába érdemben nem kíván beleszólni – mondta az InfoRádiónak a Liga Szakszervezetek elnöke.
Mészáros Melinda kiemelte, hogy VKF ülésén a munkaadói oldalon olyan új érvek jelentek meg, amelyek meghiúsíthatják az előre hozott minimálbér és garantált bérminimum emelését. "Új elemként jelent meg, hogy indokolt-e a december 1-jétől történő bérfejlesztés végrehajtása vagy kizárólag január 1-jével történjen meg. A munkavállalói oldal ezt elfogadhatatlannak tartaná, hiszen valamilyen kompenzáció a két kötelező bérelem vonatkozásában mindenképpen indokolt a jelentős mértékű 2023-as infláció okán."
Mészáros Melinda szerint a munkáltatói oldal azt is vitatja, hogy indokolt-e december 1-jétől megemelni a minimálbért és garantált bérminimumot is, vagy csak a kötelező legkisebb munkabért. "A 15 százalékos kötelező minimálbér-emelés körül nincs vita a felek között, a garantált bérminimum tekintetében a szakszervezeti oldal is feltételhez kötötte a javaslatát, mégpedig ahhoz, hogy magában a megállapodásban jelenjen meg egy hosszútávú koncepció első eleme, mégpedig az, hogy a kormányzat vállalja, hogy az ágazati párbeszédbizottságokra vonatkozó szabályozást a következő év elején átdolgozza és módosítja. A munkaadói oldal ennek kapcsán partnernek mutatkozott eddig, ők a garantált bérminimum tekintetében 2024-re vonatkozóan a 10 százalékos mértéket egy munkaadói szervezet kivételével el tudják fogadni."
A munkaadók hangja
A Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetségének főtitkára az InfoRádiónak azt mondta, noha nem értettek mindenben egyet a szakszervezetekkel, megalapozottabbá váltak az álláspontok. "Egy hét múlva, amikor újra összeülünk, akkor erről a kérdésről, hogy lehet-e előre hozott minimálbér- és garantáltbérminimum-megállapodást kötni, és ha igen, milyen feltételekkel, akkor erre megalapozottan tudunk már reagálni. Áttekintve a jelenlegi gazdasági helyzetet és várakozásokat, azért az kiderült, hogy főleg a magyar kis- és középvállalkozói szektor elég nehéz, recessziós helyzetből kell, hogy tárgyaljon 10, illetve 15 százalékos nagyságrendű emelésről."
Perlusz László hozzátette, hogy a vállalkozásoknak ezt a béremelést valahogy ki kell gazdálkodniuk. "Értjük és érezzük, hogy segítséget kell nyújtani a legkisebb keresetűeknek, azt is értjük, hogy élénkíteni kell a gazdaságot, a belföldi keresletet, mert ez a kereslet lecsapódik a magyar vállalkozások nagy részénél is."
forrás: liganet.hu
Kapcsolódó cikkek
Sztrájk: Ma megbénulhat Franciaország
2023. január 19. 10:24
Országos sztrájkkal tiltakozik Franciaországban valamennyi szakszervezet a kormány tervezett nyugdíjreformja ellen. A munkabeszüntetés az előrejelzések szerint jelentős közlekedési fennakadásokat okoz, és hatása az oktatásban is erőteljes lesz, miután az általános iskolai tanárok 70 százaléka, a középiskolaiaknak pedig fele csatlakozott a sztrájkfelhíváshoz.
A reformmal a kormány a jelenlegi 62 évről 2030-ig fokozatosan emelné 64 évre a nyugdíjkorhatárt, és ezzel párhuzamosan a csaknem 2 millió kisnyugdíjas számára 1200 euróra (478 ezer forintra) emelné a minimumnyugdíj havi összegét. A javaslat szerint a teljes összegű öregségi nyugdíj 2027-től 43 év szolgálati év után járna. Élisabeth Borne miniszterelnök szerint a reform célja, hogy a nyugdíjrendszer egyensúlyba kerüljön 2030-ig, utána újabb változtatásokra lehet szükség.
Nagyot, de nem elég nagyot lépett a kormány a pedagógusbér-emeléssel
2024. január 08. 15:56
Január elsejétől emelkedett a pedagógusok fizetése, ezzel a kormány a tanároknak tett régi ígéretét teljesítette, még ha ezért nagy árat kért is a tanároktól. A pályakezdő tanárok alapfizetése bruttó 400 ezer forintról 528 ezer forintra emelkedett, egy kutatótanár pedig legalább 750 ezer forintot kereshet majd.