Profitéhség vagy válságkezelés? A drágulás háttere a magyar vállalkozások szemszögéből
2023. február 16. 13:50
A VOSZ szerint nem a magyar vállalkozások profitéhsége okozza a drágulást.
A magyarországi vállalatok alapvetően nem azért emelték az áraikat, hogy még több haszonra tehessenek szert, hanem azért, hogy az egymást követő válságokban talpon tudjanak maradni – hangsúlyozta a Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetsége (VOSZ).
![Profitéhség vagy válságkezelés? A drágulás háttere a magyar vállalkozások szemszögéből Profitéhség vagy válságkezelés? A drágulás háttere a magyar vállalkozások szemszögéből](static/content/articles/7000/7698.jpg?218155676155823)
A VOSZ szerint a hazai cégek jövedelmezősége valószínűleg nem nőtt jobban a korábbi időszakokhoz képest, sem az európai átlagos értékekkel összehasonlítva, sőt, sok esetben ezek alatt maradhatott.
A szövetség hangsúlyozta: a bruttó működési eredmény (BME) emelkedett csaknem 34 százalékkal 2022 harmadik negyedévében, de ez az adat önmagában nagyon keveset árul el a vállalati profitoktól vagy a tulajdonosok hasznáról. A BME azt jelzi, hogy adózás előtt mekkora érték marad a vállalati tulajdonosoknál, ugyanakkor az adók, így a termelési, társasági és a különadók is csökkentik a vállalati profitot. A pénzügyi műveletek eredményei, az amortizáció, illetve a vállalati adók sem jelennek meg a bruttó működési eredményben – mutatott rá a VOSZ.
A vállalati adók 2021-ben mintegy 860 milliárd forint értékben terhelték a hazai vállalatokat. Ez az összeg 2022-ben akár duplázódhatott is, mert a különadóknál több adókulcs megnőtt, illetve tavaly nyáron megjelent az extraprofitadó, továbbá az árszint is emelkedett.
A kormány 2023-ban csak társasági adóból 35 százalékkal magasabb bevétellel számol, a gyógyszergyártók egy új adót kaptak 122,5 milliárd értékben, az energiaágazat 512 milliárddal fizethet többet – jelezte a szövetség.
A szervezet szerint mivel a magyar gazdaság nyitott, a forint leértékelődése jelentősen számít az eredményben, főleg az iparban és szállításban. A bruttó működési eredményt euróban nézve a növekedés 17,2 százalék volt a forintban mért 33,7 százalék helyett, ami teljesen átlagos érték az EU-ban.
A bázishatást kiküszöbölve, valamint 2022 második és harmadik negyedévét összehasonlító növekedést nézve euróban csak 3,2 százalék az eredmény Magyarországon, kisebb, mint az uniós átlag – hívta fel a figyelmet a VOSZ.
A szövetség összegzése szerint a fogyasztói árakra legközvetlenebbül hatást gyakorló ágazatok - kereskedelem, turizmus, vendéglátás, szállítás - adózás előtti kirívó eredménye a költségnövekménnyel, a bázishatással vagy egyedi tényezőkkel magyarázható, és ezekkel együtt már egyik ágazat teljesítménye sem kiugróan nagy az inflációhoz viszonyítva.
Az adott gazdasági környezetben elvárt BME-arány nem változott a magyar vállalatoknál, a 2022 harmadik negyedévi BME-ráta illeszkedik az elmúlt évek trendjébe, és a magyar eredmény nem kirívó uniós összehasonlításban sem. A vállalatok továbbra is arra törekedtek, hogy üzleti terveiket betartsák, ezzel gazdálkodásukat fenntartsák, és a munkahelyeket megtartsák – írta a VOSZ.
forrás: agroinform.hu
Kapcsolódó cikkek
Átadták a megújult békéscsabai vásárcsarnokot
2023. június 29. 13:35
Miként lehet nagyobb teret nyitni a hazai élelmiszereknek? – erre a kérdésre a fejlesztés, a piacfelújítás és -építés a leginkább kézenfekvő válasz. Olyan 21. századi vásárterekre van szükség, ahol szívesen árulja portékáját a termelő és ahová szívesen járunk vásárolni – fogalmazott a Békéscsabai Térségi Vásártér ünnepélyes átadásán Feldman Zsolt.
Nem marad következmények nélkül az atlétikai vb autós koccanása
2023. augusztus 25. 14:52
Több drasztikus szigorítás is beáll a stadion körüli forgalmi rendben.
Tovább szigorították a Nemzeti Atlétikai Központ területére vonatkozó közlekedési szabályokat a szervezők a budapesti atlétikai világbajnokságon történt csütörtöki koccanásos baleset után.