Szemléletváltás a kertépítésben
2023. április 20. 14:00
Az elmúlt tíz-húsz év kutatási eredményei is segítettek megérteni, milyen összetett rendszerrel állunk szemben: az emberi társadalmat és a természetet is bonyolult hálózat alkotja. Egyes tudósok szerint a fő gond, hogy ezek a hálózatok, kapcsolati rendszerek mára megszakadtak. Fontos lenne, hogy az ember ne az életet tönkretevő, kizsigerelő, hanem az azt támogató, regeneráló folyamatokat segítse, szolgálja.
Ehhez önrevízióra van szükség, és arra, hogy más szemmel tekintsünk saját életünkre, munkánkra is, hívta fel a hallgatóság figyelmét előadásában Herczegné Ghyczy Zsuzsanna tájépítész, az Árgus Kft. ügyvezetője a zöld szakma februári konferenciáján.
![Szemléletváltás a kertépítésben Szemléletváltás a kertépítésben](static/content/articles/8000/8148.jpg?4302991861099733)
Festés nélküli faanyagok, rovarhotel, újrahasznosított csille, itató, tégla a kertben
Fogjuk fel, mekkora gond az éghajlatváltozás, legyünk tisztában azzal, mi magunk mit teszünk helytelenül. Kezdjük kis, egyszerű lépésekkel a változtatásokat. Például ahol csak lehet, válasszuk a tömegközlekedést vagy a kerékpározást, ami a kutatók szerint nagyobb horderejű dolog, mint például a szelektív hulladékgyűjtés.A nyaralások megszervezésénél csökkentsük a repülőutak számát.
Tudomásul kell venni, hogy a tervezők, kertépítők munkájuk során a zöldet, az élő természetet képviselik a településeken. Nagy felelősség hárul rájuk abban, hogy valamilyen szinten formálják a megrendelők, a szakági tervezők és a döntéshozók értékrendjét. A tájépítész szakember maga is látja ennek a lehetőségét és eredményeit. Cégük nem a mennyiségi, hanem a minőségi fejlődésben hisz. Magyar faiskolai árut ültetnek, amit csak lehet, újrahasznosítanak a kertépítés során. Ha tehetik, nem szállítanak el földet az építési területről, ezzel is csökkentve a szállítási terhelést. Tervezőként pedig, ahova csak lehet, kerékpárral járnak felmérni. Saját családi házuk kertjében tizenöt éve komposztálnak, napelemes rendszert telepítettek, mely csak ebben az esetben évi 2,5 tonna szén-dioxid-kibocsátás megelőzését jelenti.
Tyúkokat tartanak, saját zöldséget, gyümölcsöt termelnek, kicsit kevesebb húst fogyasztanak, mint korábban.
Termelői piacra járnak, varrónő segít a régi ruháik átalakításában, hogy ne kelljen mindig újat vásárolni. Ezek és ehhez hasonló tevékenységek még az emberi kapcsolatok megszakadt hálózatát is segítik visszaépíteni.
Mentsük meg
A klímaváltozás szempontjából azért fontosak a természetes vagy természetközeli növényközösségek, mert főleg a talajban nagy mennyiségű szenet raktároznak. Ez pedig a legegyszerűbb módja a szén-dioxid kinyerésének a légkörből. Kevéssé ismert tény, hogy a hideg égövi erdők csak a talajban több szenet raktároznak el, mint a trópusi esőerdők. Tájépítészként az előadó nem tervez sehova trópusi faanyagot vagy szibériai borovi fenyőt, mert annak kitermelése során megbolygatnak egy természetes erdei ökoszisztémát, ami abban a közegben szénfelszabadulással jár. Nem beszélve a szállításról, amíg a faanyag hazánkba érkezik.
A tőzeglápok a földfelszín 3%-át alkotják, de a föld szénkészletének 20%-át raktározzák.
Ha a tőzeglápokat lecsapolják, kitermelik a tőzeget, esetleg szántófölddé alakítják, igen nagy mennyiségű szén-dioxid kerül a levegőbe. A tőzeg kertészeti célú felhasználása ma még igen sokrétű. A németországi GaLaBau tavalyi kiállításán több stand foglalkozott azzal, hogyan lehetne professzionálisan tőzeg nélkül növényeket termeszteni, tehát a szakemberek már keresik az új lehetőségeket. Herczegné Ghyczy Zsuzsanna és kertépítő férje nem támogatják a tőzegkitermelést, ezért mészérzékeny, savanyú tőzeget igénylő növényeket nem terveznek a kertjeikbe.
A talaj nem eszköz, hanem komplex életközösség. Nagyon fontosak a talajmegújító módszerek, a kertépítőknek és kertfenntartóknak is magukévá kell tenni ezt a szemléletet. Nem a növényt kell táplálni közvetlenül műtrágyával, hanem a talajt kell jól tartani, például folyamatos takarással, forgatásmentes műveléssel.
Ha egyhektáros területen a humusztartalom csak egy százalékkal emelkedik, az 21 tonna megkötött szenet jelent.
Tájba illesztés
A tervező-kertépítő házaspár kertje húszéves. Ha valaki környezettudatos kertész, annak több ideje van pihenni a kertben, véli az előadó. Az egyik legfontosabb alapelv a környezethez való alkalmazkodás, ami a kertfenntartást is megkönnyíti, valamint a szén-dioxid-kibocsátás szempontjából is pozitív hozadékai vannak. A 14 × 98 méteres telkükre kísérleti területként tekintenek. Kezdetben fajokkal, fajtákkal kísérleteztek, most már a kertfenntartás helyreállító folyamatait próbálják ki, például a veteményesben is. Tesztelik, mi működik és mi kevésbé. Klímaberendezés helyett növényekkel hűtik a házat: a szőlőtövek, bokrok és lombos fák zöld függönyként árnyékolnak, védik az épületet a legmelegebb délnyugati irányból. A kert hátsó részét, a veteményest és a gyümölcsöst örökzöld kiserdő védi a széltől. A középső részben facsoport töri meg a szelet, az előkertben pedig örökzöld sövény zárja le a téli hideg szelek útját a kert és az épület felé is.
![A növények zöld függönyként árnyékolják, védik az épületet](https://magyarmezogazdasag.hu/sites/default/files/styles/default_crop/public/uploads/2023-04/nevtelen2_6.png?itok=3g5sJBtA)
A növények zöld függönyként árnyékolják, védik az épületet
A kert Székesfehérváron, a Velencei- hegység legnyugatibb részén található, ezért köves, gyors vízelfolyású a terület.
A víz helyben tartása érdekében szükség volt tereprendezésre, de kevés földmozgatást végeztek, alkalmazkodtak az eredeti terepviszonyokhoz. A szórt burkolatot a lakhelytől 2 kilométerre levő bányából hozatták, minden más kőanyag 40 kilométeres távolságon belülről származik, csökkentve a szállítás okozta terhelést. A terület korábban a város régi szőlőhegye volt, ezt a növényalkalmazásban is próbálták részben követni, mezofita (közepes vízigényű) növényeken kívül sok szárazságtűrőt telepítettek. A telekről víz nem jut ki, csak szórt burkolat található a kertben, ami segíti, hogy a víz helyben el tudjon szivárogni. 24 köbméteres ciszternában gyűjtik az esővizet. A lehető legkevesebbet locsolnak, hiszen ha a talaj él és egészséges, kevesebb vízre van szükségük a növényeknek. Ritkábban, de akkor nagyobb vízadagokkal öntöznek, hogy a gyökérzet ne a felszín közelében terjeszkedjen, hanem minél mélyebbre hatoljon.
Tömeges virulás
Korábban fenyőkéreg-mulcsot használtak talajtakarásra, amit évenként frissítettek. Ami a kertben termelődik, azt ma már helyben tartják, az lesz a mulcs kiegészítő alapanyaga. Például a fűnyesedéket beszórják a bokrok alá, és így a szerves anyag ott helyben komposztálódik, a telken belüli szállítási és gyomlálási igény minimális lesz.
![Az egyik legfontosabb alapelv a környezethez való alkalmazkodás, ami a kertfenntartást is megkönnyíti](https://magyarmezogazdasag.hu/sites/default/files/styles/default_crop/public/uploads/2023-04/nevtelen3_9.png?itok=MCOGY1-G)
Mivel az élő gyökérzet fontos a talaj egészsége szempontjából, a kapálás helyett gyomlálnak, és talajtakaró növényeket ültettek, ahova csak lehetett.
Így sokkal kevesebb munka a fenntartás. Ahhoz, hogy a talaj jól tudja táplálni a növényeket, nem elég kiszórni a trágyát, a növények élő gyökérzetének és a talajnak az együttműködésére van szükség, osztotta meg nemrégiben szerzett ismereteit az előadó. Kertjükben fontos a fajok sokfélesége, hiszen a biodiverz rendszerek több szén-dioxidot kötnek meg. A növényeik sok élőlénynek adnak táplálékot, lakó-, fészkelő- és telelőhelyek a lombos fák, a nyírott sövények, a szárazon rakott támfalak is.
Extenzív fenntartású területeken megtehető, hogy a levágott ágakat kupacban hagyva búvó- és telelőhely jöjjön létre. Pár éve még a rendezettség miatt az évelőket ősszel mindig visszavágták, ma már csak az elnyílt virágokat vágják le, a lomb megmarad télre az áttelelő állatok számára búvóhelynek. Tavasszal fűnyíróval vágják le a díszfüveket és az évelők egy részét is. A vegyszereket mellőzik, amit csak lehet, újrahasználnak és hasznosítanak.
A faanyagok élettartamát egy kertben nem a festés és nem is a fa anyaga határozza meg, hanem a jó szerkezeti kialakítás, melynek célja, hogy a gombák számára ne legyen életképes a hely.
Vagyis nem kell évente-kétévente festeni a faanyagú tárgyakat a kertben, amivel pénzt és időt takaríthatunk meg, másrészt nem terheljük a környezetünket az általában mérgező festékekkel.
A házaspár tapasztalata szerint sokkal nagyobb vevői elégedettséget lehet ezzel a szemlélettel elérni. Érdemes így dolgozni, emelte ki az előadó, mert a kevesebb élőmunka és a magasabb szaktudásigény többletbevételt hozhat. A bemutatott magánkertet az előadó munka és család mellett, ezzel az ökológiai szemlélettel, kis segítséggel, de egyedül tartja fenn.
Forrás: magyarmezogazdasag.hu
Kapcsolódó cikkek
Két tonna tápadomány talált gazdára a "Közös ügyünk az állatvédelem" Alapítvány civil állatvédőket támogató kampánya során
2023. május 24. 13:58
A "Közös ügyünk az állatvédelem" Alapítvány első, civil állatvédőket támogató kampányában 2 tonna tápadomány talált gazdára.
Az április 3-án indult és hétfőn lezárult kampány elsődleges célja az volt, hogy felhívja a figyelmet a magyarországi civil állatvédő szervezetek fáradhatatlan és sokszor emberfeletti tevékenységére, amelyet kutyák, macskák és egyéb állatok mentése érdekében folytatnak - olvasható a közleményben.
Mától fokozott ellenőrzés az utakon, a mezőgazdasági gépeket is érinti
2024. június 17. 16:06
Mától vasárnapig tartó fokozott közúti ellenőrzésbe kezd a rendőrség a magyar utakon, mely a mezőgazdasági járműveket is érinti.