A biológiai veszélyforrásokkal szembeni védelemről alkot jogot az ILO
2024. május 27. 16:43
Ismét ülésezik a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO). A több szakbizottság közül a normaalkotó bizottság 2024.június 3. napjától június 14. napjáig fog ülésezni. Az alábbiakban dr. Kéri Ádám, mint a LIGA Szakszervezetek delegáltja és a normaalkotó bizottság tagja, a biológiai veszélyforrások elleni védelemmel kapcsolatos bizottsági munkát mutatja be.
![A biológiai veszélyforrásokkal szembeni védelemről alkot jogot az ILO A biológiai veszélyforrásokkal szembeni védelemről alkot jogot az ILO](static/content/articles/10000/10674.jpg?899028617103897)
Előzmények
A biológiai veszélyforrások 2022-ben 550 000 munkavállaló halálát okozták világszerte. Számos biológiai veszélyforrás relevanciája okán így fel is került az ILO munkahelyi megbetegedések listájára, mely maga a 194. számú ajánlás. Az ILO 1919-ben, azaz a megalapításának évében fogadta el a 3. számú ajánlást az anthrax okozta kockázatokról (R3: A lépfene megelőzéséről), ezt pedig 2010-ben a HIV és AIDS okozta kockázatokról szóló 200. számú ajánlás követett (R200: A HIV és az AIDS a munka világában). A szakszervezetek 1993. óta követelik a biológiai veszélyforrásokkal kapcsolatos, önálló és általános ILO norma (standard) megalkotását, melyre ez idáig nem került sor.
1981-ben került elfogadásra a munkahelyi egészségről és biztonságról szóló 155. számú egyezmény (C155: munkavédelmi egyezmény), amely kifejezetten nevesíti a biológiai veszélyforrásokat és megköveteli, hogy ahhoz kapcsolódóan a munkáltatók megfelelő intézkedéseket hozzanak. Az egyezményhez a 155. számú protokoll is kapcsolódik, mely előírja azon munkahelyi balesetek nyilvántartását, melyet feltehetően biológiai veszélyforrás okozhatott. Emellett ugyanezt a területet szabályozza az ugyanezen évben elfogadott 164. számú ajánlás is (R164: Ajánlás a munkavédelemről). Később az ILO ugyanezen tárgyban elfogadta a 187.számú keretegyezményt is (C187: Keretegyezmény a munkavédelemről).
1985-ben került elfogadásra a foglalkozás-egészségügyi szolgálatokról szóló 161. számú egyezmény (C161: Egyezmény a foglalkozásegészségügyi szolgálatokról). 2002-ben került elfogadásra a foglalkozási megbetegedések listáját tartalmazó 194. számú ajánlás (R194: A foglalkozási megbetegedések jegyzékéről), melyen biológiai kockázatok okozta betegségek is nevesítésre kerültek.
Az ILO 2017-ben és 2018-ban a tripartit standard felülvizsgálat keretében kimondta, hogy a biológiai veszélyforrások kapcsán normaalkotó munka szükséges, ám erről érdemben csupán a 2021. évben ülésező irányítótestület (Governing Body) döntött 2021-ben. Ekkor az a döntés született, hogy a biológiai veszélyforrások kérdését az ILO 2024., illetve 2025. években, normaalkotó munka keretében fogja tárgyalni. Ezt követően 2022-ben az ILO technikai iránymutatást fogadott el a biológiai veszélyforrásokról. Ekkor került elfogadásra a biológiai veszélyforrás tág, a kórokozók körét jelentősen meghaladó definíciója. Az iránymutatás egyebekben kifejezetten részletes. Bemutatja a kormányzat, a munkáltatók és a munkavállalók jogait és kötelezettségeit, meghatározza a munkaköri kockázatértékelés és kockázatkezelés szempontjait, rendelkezik az adatszolgáltatási kötelezettségről, munkavédelmi képzésről, a munkabalesetek kivizsgálásáról, a munkabalesetek nemzeti kivizsgálásáról és nyilvántartásáról, valamint a kapcsolódó a munkavédelmi ellenőrzésről. A mellékletekben a kockázatértékelés módszertana, illetve szektorspecifikus veszélyforráskatalógus is megtalálható.
2022-ben a 155. és a 187. számú egyezmények alapvető jelentőségű egyezményekké lettek nyilvánítva. Ennek azért is van jelentősége, mert ettől kezdve ezen egyezmények minden ILO tagállamra nézve kötelezőek, illetve a bennük foglalt elveket valamennyi későbbi norma során figyelembe kell venni. 2023-ban a munkahelyi egészség és biztonság és a méltányos átmenet tárgyában született iránymutatás a klímaváltozás okozta veszélyforrásokat külön is nevesítette. Szintén 2023-ban született meg egy összehasonlító ILO tanulmány a munkahelyen felmerülő biológiai és nem biológiaibiológiai kockázatokról. Végezetül 2023-ban egy ILO tanulmány is született a klímaváltozás munkabiztonságra gyakorolt hatásairól.
Jogforrás száma Jogforrás neve
3.sz. ajánlás (1919.) Anthrax (lépfene) ajánlás
155. sz. egyezmény (1981.)+
155.sz. protokoll (1981.) +
164.sz. ajánlás (1985.)
Munkahelyi egészségről és biztonságról szóló egyezmény, kapcsolódó ajánlás és protokoll.
194.sz. ajánlás (2002.) Foglalkozási megbetegedések listája
187.sz. egyezmény (2006.) Munkahelyi egészség és biztonság keretegyezmény
200.sz. ajánlás (2010.) HIV és AIDS ajánlás
Technikai standardok (2022.) Biológiai veszélyforrások technikai standardok
Jogalkotási kérdések
A biológiai veszélyforrás több, mint a biológiai kórokozó
A normaalkotással kapcsolatosan felmerülő első kérdés, hogy a biológiai kórokozókkal vagy a veszélyforrásokkal fog a bizottság foglalkozni. Az ILO 2022. évben elfogadott technikai iránymutatása a tágabb definíció mellett foglalt állást, így a norma nem csupán a biológiai kórokozókra (COVID, HIV, MERS, SARS, Lyme, Hepatitis B, C, Anthrax, Brucellosis, penész, prion stb.), vegyszerekre, hanem minden olyan veszélyforrásra kiterjed, mint például a nem fertőző betegségek (irritáció, allergia, daganatos betegség), mérgezések (beleértve az aerozolt, port, endotoxint), sérülések, betegség, illetve minden olyan kár, amely valamely biológiai kórokozóval vagy anyaggal kapcsolatos.
A norma terjedelme:
Míg a munkavállalói oldal egyezmény mellett érvel, addig a munkáltatói oldal szűkebb hatályú standard elfogadását támogatná, mely elsősorban a biológiai kórokozókra fókuszálna. Bizonyos kockázatokat emellett nem tekint a munkáltatói oldal biológiai kockázatoknak sem (pl: wooden dust), így ezekre való utalás a technikai iránymutatásból is kimaradt.
Szektorok:
A munkavállalói oldal szerint biológiai kockázatok valamennyi szektorban felmerülnek, így olyan szektorok is érintettek, mint például az oktatás. A szektorok tisztázására a technikai iránymutatással kapcsolatos vitában már nem maradt idő, így a kérdés újra előkerülhet.
Dr. Kéri Ádám
ügyvéd
forrás: liganet.hu
Kapcsolódó cikkek
Nemzeti gyarapodás a hagyományok mentén
2024. augusztus 21. 13:33
A Bőköz Fesztivál céljai tökéletesen illeszkednek az agrártárca azon törekvéseihez, amelyek a helyi értékek megőrzésére és gyarapítására irányulnak – mondta Nagy István agrárminiszter augusztus 16.-án, pénteken Szaporcán, a rendezvény megnyitóján.
MÁSZ: a benzin 10 forinttal olcsóbb, a dízel 1 forinttal drágább a szomszéd országok átlagáránál
2024. május 10. 15:31
A Magyar Ásványolaj Szövetségnek (MÁSZ) a belföldi és a környező országok üzemanyag árait bemutató heti tájékoztatása szerint a 95-ös motorbenzin pénteki 613 forintos átlagára 10 forinttal alacsonyabb, a 604 forintos dízelár 1 forinttal magasabb, mint a szomszédos országok átlagára.