Feltűnés nélküli létszámcsökkentés, fű alatti leépítések
2024. június 25. 17:15
Tapasztaljuk, hogy a nyugdíjba menők vagy a munkahelyet váltók helyére nem vesznek fel új munkavállalót, ez egy új trend 2024-ben - mondta a Pénzcentrum június 17-én megjelent interjújában Mészáros Melinda, a LIGA Szakszervezetek elnöke, aki szerint a nagyvállalatoknál is vannak ugyan elbocsátások, de nem olyan mértékben, hogy az csoportos leépítésnek minősüljön, így be kelljen jelenteni. A KSH adatai szerint az idei első negyedévben régen látott magasságokban volt a felmondások és az elbocsátások száma.
![Feltűnés nélküli létszámcsökkentés, fű alatti leépítések Feltűnés nélküli létszámcsökkentés, fű alatti leépítések](static/content/articles/10000/10830.jpg?115823917171127)
Az elnök kifejtette, egyre többször panaszkodnak a munkavállalók, hogy elküldte őket a cég, elbocsátások történtek, viszont amikor megvizsgálják a helyzetet, kiderül, hogy a dolgozók is belementek a közös megegyezéssel történő felmondásba. Az egyik legnagyobb hazai állásportál is megerősítette, az első negyedévben országosan csökkent a meghirdetett munkahelyek száma. Időközben egyre több dolgozó váltana, komoly emelkedést mutatott a regisztrált felhasználók és a jelentkezések száma.
2021 vége óta nem látott magasságokban volt azok száma az idei első negyedévben, akik elveszítették a munkájukat, vagy tönkrement a vállalkozásuk. A KSH adatai szerint ugyanis idén az első három hónapban 75,7 ezer ilyen munkanélküli volt Magyarországon. Ez a szám ennél magasabb utoljára 2021 harmadik negyedévében volt (82 ezer fő), az emelkedés 2022 második felében indult meg, tavaly a harmadik negyedévben volt egy visszaeső trend, de azt követően ismét emelkedik a mutató.
Szintén évek óta nem volt ilyen magas a száma azoknak, akik felmondtak a munkahelyükön vagy megszűnt a vállalkozásuk. Ők az idei első negyedévben 45,7 ezren voltak. Összességében 229,1 ezer munkanélküli volt az országban az idei első negyedévben, ilyen magas számokat még a COVID alatt sem láthattunk.
Annyi ember nem küldenek el, hogy be kelljen jelenteni
- Mi is érzékeljük, hogy nagyon magas a megszűnő vállalkozások száma. Ez nyilvánvalóan elvesztett munkahelyeket is jelent. Viszont a nagyvállalati szektorban jelenleg nem tapasztaljuk azt, hogy nagyobb létszámnak az elbocsátása történne, vagy csoportos létszámleépítések lennének az egyes vállalkozásoknál. A létszámcsökkentések mértéke nem éri el azt a szintet, amikor már be kell jelenteni őket. Itt elsődlegesen szerintem a mikro- és a kisvállalati szektorban történt létszámcsökkentés, illetve bizonyos vállalkozási méret alatti vállalkozások szűntek meg ebben az évben, de a múlt év végén is gyakorlatilag már ugyanezt láthattuk - értékelte a KSH adatait Mészáros Melinda, a LIGA Szakszervezetek elnöke. Érdemes hozzátenni szerinte ugyanakkor, hogy az év eleji munkahelyvesztésben mindig szerepet játszik maga az adott időszak. Télen kevesebb az újonnan induló beruházás, kevesebb az építkezés, az építőiparban sincs szükség annyi dolgozóra, ez mindig egy hullámot indít el. De ez igaz a turizmus-vendéglátás területén is. Amikor jön a szezon, elindul a tavaszi időszak, akkor gyakorlatilag maga a piac felveszi a jelentkező létszámot automatikusan – magyarázta.
Ugyanakkor a felmondások kapcsán azt is hozzátette: jó lenne tudni, hogy ezekben az adatokban benne vannak-e a közös megegyezéssel történő megszüntetések is – amelyek szerinte nem feltétlenül mindkét fél akaratán alapulnak sok esetben.
- Egyre többször panaszkodnak a munkavállalók, hogy elküldte őket a cég, elbocsátások történtek. Amikor megvizsgáljuk a tényleges helyzetet, akkor viszont azt látjuk, hogy a munkavállalók is belementek a közös megegyezéssel történő megszüntetésbe. Nem tájékozódnak megfelelőképpen, vagy van a részükről egyfajta retorzióval szembeni félelem is, hogyha mégiscsak maradok, akkor mi történhet. Jelen van egy harmadik dolog is: sok esetben kínálnak a munkáltatók kecsegtető plusz juttatást a közös megegyezés fejében, ami vonzóvá teszi a munkavállalók számára is ezt. Tehát kapnak például pár havi plusz juttatást, ilyen esetben pedig nem gondolkodnak abban, hogy közös megegyezés vagy megvárják, amíg felmond nekik a munkáltató - részletezte Mészáros Melinda, majd pedig arról beszélt, a munkáltatónak jellemzően azonban csak akkor éri meg a közös megegyezés, hogyha az kevesebb forrást igényel pénzügyi oldalról, mint a felmondás által kifizetett felmondási idő, végkielégítés.
Sokan mennek el, helyükre nem vesznek fel új kollégát
Visszatérve a létszámcsökkentésekre a LIGA elnöke újból kiemelte, nagyvállalatoknál csoportos, bejelentésköteles leépítések nincsenek, ám más módokon valóban csökkentik a munkavállalói létszámot.
- Tapasztaljuk, hogy a nyugdíjba menők helyére, vagy azok helyére, akik munkahelyet váltanak, elmennek az adott vállalkozástól, nem vesznek fel új munkavállalót. Tehát gyakorlatilag azzal csökkentik a tényleges létszámot, hogy a pótlásról már nem gondoskodnak. Ez 2024-ben egy teljesen új tendencia. Korábban sokkal nagyobb volt a felvételi hajlandóság, több hirdetést is adtak fel a vállalkozások. Ezeknek a száma az elmúlt hónapokban egyértelműen csökkenést mutat - hívta fel a figyelmet az elnök, aki szerint jelenleg számukra megfelelő, vagy a korábbitól jobb munkahelyet sokkal nehezebben találnak az álláskeresők, viszont ez nem azt jelenti, hogy nem akarnak váltani az emberek. A LIGA tapasztalatai szerint a váltás szándéka 63-65 százalékos a munkavállalók körében, ez változatlan a korábbi hónapokhoz képest. A motivációk tekintetében az inflációs időszak hatására újra dominál a munkabér, korábban a COVID alatt inkább a munkakörülmények, a biztonság játszott nagy szerepet.
- Elsősorban azoktól a vállalkozásoktól szeretnének átmenni egy kedvezőbb bérezési feltételeket biztosító munkahelyre, ahol az elmúlt években főleg a magas infláció miatt nem tudtak megfelelő bérfejlesztéseket biztosítani. Nyilván nem lehet a munkavállalók által érzékelt 30-35 százalékos inflációt kompenzálni teljes körűen. Ahol egyébként vannak érdekképviseletek, ott azért a bérfejlesztések megtörténtek ezekben az években is, ez 2023-2024-re is egyaránt igaz. Igyekeztünk az éves átlagos inflációs mértéket jelentősen meghaladó bérfejlesztésekben megállapodni. Ezeken a munkahelyeken nyilván stabilabb is a munkavállalói létszám emiatt - fogalmazott Mészáros Melinda.
Csak papíron rövidül az álláskeresési idő?
Az elnököt egy másik KSH-adatsorról is kérdeztük, amely szerint valamelyest csökken az átlagos álláskeresési idő (az első negyedévben 8,9 hónap volt, az előzőekben pedig 9 feletti), annak ellenére, hogy egyre többen mondanak fel, vagy szűnik meg a munkahelyük. Az elnök szerint még ez a 8,9 hónapos átlag is nagyon magas, főleg annak tükrében, hogy az álláskeresési járadék folyósítása mindösszesen 90 nap.
![Emelkedik a gyed, gyod, nagyszülői gyed és az álláskeresési járadék összege is | 24.hu](https://s.24.hu/app/uploads/2021/11/74034472-e1636003564784-1024x576.jpg)
Hozzátette: ez ráadásul az országos átlag, jelentős regionális különbségek vannak. A rosszabb helyzetben lévő régiókon a nagyberuházások segíthetnek majd. Ott azonban problémát jelent, hogy a vállalkozásoknak a munkavállalókkal szemben támasztott igényei és követelményei az ottani munkaerőpiacon komoly nehézségek árán teljesíthetők. Hozzátette: nagyobb mobilitásra és kiterjesztett képzési, átképzési programokra lesz szükség annak érdekében, hogy a munkavállalók is megfelelő munkahelyeket találjanak. Az uniós forrásból is támogatott programok egy része már elindult.
- Mi egyelőre a rövidülő álláskeresési időt nem tapasztaljuk, gyakorlatilag azokon a területeken látjuk csak a lehetőséget, ahol újonnan induló beruházások vannak, jelentős és azonnali létszámigénnyel. Sokszor ezeket a létszámigényeket egyébként a magyar munkavállalók oldaláról nem is tudjuk feltölteni, harmadik országbeli foglalkoztatotti létszámra is szükség van, még ha átmeneti jelleggel, időszakosan is. Nem tapasztalunk olyat, hogy nagyon gyorsan tudnának elhelyezkedni a munkavállalók. A magasabban kvalifikáltak, vagy keresettebb szakképesítéssel rendelkezők mindig is el tudtak helyezkedni a piacon, tőlük leginkább olyan visszajelzéseket kapunk, hogy a kívánatosnak tartott béreket és rugalmas foglalkoztatási feltételeket már nem minden esetben tudják lekövetni a vállalkozások. Sokkal nagyobb a bérek és egyéb juttatások tekintetében az igény, mint amivel a munkavállalókat kereső munkáltatók ki tudnak állni a piacra - magyarázta.
Arra a kérdésünkre pedig, hogy ők melyik ágazatokban tapasztalnak létszám-átcsoportosításokat, esetleges leépítéseket, azt válaszolta, hogy a jelenség szinte minden ágazatban jelen van. Például a kommunikációs szolgáltatások, infokommunikáció, egyéb szolgáltatások tekintetében, de tapasztalható a feldolgozóiparban is. Az előbbi szektorokban átrendeződés zajlik, ennek hatásai csak később érzékelhetők majd.
Utóbbi esetben pedig egy technológiai átállási időszak tanúi vagyunk 2024-2025-ben, ez természetszerű, hogy hoz magával ilyen típusú változásokat, például az autóiparban. Ez érinti a beszállítói kört is jelenleg, nem csak Magyarországon, hanem egész Európa-szerte. Nagyon sok vállalkozás biztosnak érezte megrendelésállományát, de ez nem így történt, összességében talán azokat viseli meg jobban ez az „átállási” időszak, valamint a háború okozta nehézségek, akik javarészt exportra termelnek, de a hazai infláció és a belső fogyasztás csökkenése is nehezebb helyzetet teremtett - fogalmazott.
forrás: liganet.hu/penzcentrum.hu
Kapcsolódó cikkek
Az IMF vezetője szerint nem kellene engedni a követelődző gazdáknak
2024. február 06. 15:29
A most odaítélt kedvezményeket később nehéz lesz visszavonni.
Az európai kormányoknak ellen kellene állniuk azon követeléseknek, hogy nagyobb anyagi támogatást nyújtsanak a tiltakozó gazdáknak, mert lehet, hogy később majd megbánják. Erre figyelmeztetett Kristalina Georgieva, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) vezérigazgatója – írja a vg.hu.
Megindul a kitermelés az ígéretes békési gázmezőn
2023. február 15. 13:07
A hazai gázkitermelést évi 1,5 milliárd köbméterről 2 milliárd köbméterre tervezik növelni.
Hétfőn üzembe áll az első kút a Sarkad térségében feltárt szénhidrogén-lelőhelyen, Nyékpuszta mezőn a napokban megkezdődik a második kút fúrása is - tájékoztatta az Energiaügyi Minisztérium (EM) hétfőn az MTI-t.
A termelési tesztek alapján jelentős mennyiségű szénhidrogén-vagyon van a felfedezett mezőben
A kormány a hazai szükségleteket minél nagyobb arányban belföldi forrásból kiszolgálva erősíti Magyarország energiaszuverenitását és az ellátás biztonságát - hangsúlyozta közleményében a tárca.