Hazánk területének egyharmada természetközeli állapotban maradt fent
2023. szeptember 27. 16:14
Magyarország területének csaknem egyharmada természetközeli állapotban maradt fent, amely Európa többi országához viszonyítva kiemelkedő arány – jelentette ki Rácz András, az Agrárminisztérium természetvédelemért felelős államtitkára ’A Tihanyi-félsziget és térségének komplex élőhely-fejlesztése’ című projekt zárórendezvényén, kedden, Tihanyban.
![Hazánk területének egyharmada természetközeli állapotban maradt fent Hazánk területének egyharmada természetközeli állapotban maradt fent](static/content/articles/9000/9222.jpg?3704285961877742)
Rácz András beszédében kiemelte, bár nehezebb észrevenni, de a természeti örökség legalább akkora nemzeti kincs, mint az épített örökség. Ezen terület nem egybefüggő, mozaikos, feldarabolt állapota okán fenntartása állandó beavatkozást igényel – ezt a munkát végzi a hazai 10 nemzeti park 1300 kollégája.
Az államtitkár hozzátette, az elmúlt 13 évben csaknem 465 beruházást végeztek el a nemzeti park igazgatóságok és mintegy 90 milliárd forintot költöttek el a természeti állapot javítását célzó fejlesztésekre, ennek eredményeként 300 ezer hektáron javították a természeti környezet állapotát.
A Környezet és Energiahatékonysági Operatív Program (KEHOP) keretében a 2014-2023-ig tartó időszakban a nemzeti parkok 40 milliárd forint forrást használtak fel, 92 beruházást hajtottak végre mintegy 100 ezer hektár területen. Ezen fejlesztések nagy része élőhely-rekonstrukcióra fókuszált, ennek kétharmada pedig vizes élőhely rekonstrukcióként valósult meg, amely területek fontos, unikális értékét képzik a Kárpát-medencének – emelte ki Rácz András.
Az államtitkár emlékeztetett, ebből a keretből a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság hét beruházást hajtott végre mintegy 2,8 millió forint összértékkel, ezáltal csaknem 2800 hektáron történtek az ökológiai környezet állapotát javító intézkedések.
Egész Európában egyedülálló, hogy hazánkban a 10 nemzeti park igazgatóság működési területe lefedi az egész országot. Ezen felül 330 ezer hektár állami tulajdonú védett természeti terület áll a nemzeti park igazgatóságok vagyonkezelésében – hangsúlyozta Rácz András, majd hozzátette: ez jellemzően gyepterület, amelyen őshonos magyar haszonállatokkal végzik a legeltetést, ehhez pedig infrastruktúra szükséges.
![](https://cdn.kormany.hu/uploads/media/0/08/082/0826bce64f851fc5b6f7b6f91619fd9664a1f917_fhd_1920_w3h2.jpg)
Az államtitkár rámutatott, egyre nagyobb társadalmi érdeklődés mutatkozik a természetközeli, aktív kikapcsolódás iránt, ezért a nemzeti parkok bemutatási tevékenysége is hangsúlyosabb, az évi regisztrált látogatószám már meghaladta 1,6 millió főt.
A jelenleg záruló 580 millió forint nagyságrendű KEHOP projekt a vizes élőhely-rekonstrukció fejlesztésére fókuszált, amely alkalmával a Tihanyi Belső-tó állapotának javítása is megtörtént. Az ökológiai állapotjavításon felül bemutatási elemeket is tartalmazott a projekt, valamint a kezelési infrastruktúra fejlesztéseként többek között javultak a juhtartás feltételei is – emelte ki Rácz András.
forrás:AM Sajtóiroda
Kapcsolódó cikkek
Az erdők vízháztartásának megőrzése a klímavédelem egyik fontos eszköze
2023. február 02. 13:37
Az erdők a Föld vízgazdálkodásának kiemelkedő szereplői; elég csak arra gondolni, hogy az erdősült vízgyűjtő területek a világon hozzáférhető víz 75 százalékát adják. Beszédes példa az is, hogy a világ nagyvárosai egyharmadának ivóvízkészlete jelentős részben erdőterületekről származik. A 2022-es aszály szemmel látható nyomokat hagyott a Pilisi Parkerdő területén is. A sajnálatos tendencia egyértelmű: a szélsőséges eloszlás hatalmas, a talaj számára „feldolgozhatatlan” mennyiségű csapadékot és hosszú, száraz és forró időszakokat okoz. A vizes élőhelyek világnapja alkalmából a Pilisi Parkerdő a csapadékvízzel történő innovatív gazdálkodás jelentőségére szeretné felhívni a figyelmet.
Mi lesz a napelemparkokban burjánzó gazzal?
2023. május 17. 21:18
Ez az osztrák megoldás a win-win szituáció tipikus példája.
Az osztrák főváros egyik legnagyobb napelemparkjában ugyanis birkákkal legeltetik le a növényzetet. A juhok nem válogatnak, és nincs szükség gyomirtó szerek használatára.
2021 óta alkalmazzák a négylábú fűnyírókat a 12 gigawattóra tiszta villamos energiát előállítására képes napelemparkban. A birkák egyenletesen legelik le a növényzetet, ráadásul bevételi forrást is jelentenek. Bár a napelemeket a szokásosnál magasabbra kell telepíteni, a birkák itt árnyékra lelnek, védelemre az eső elől. Így mindenki nyer.