Jó minőségű sárgarépa és petrezselyem termesztése: már a vetéskor elrontjuk!
2023. április 04. 13:48
Keveseknek sikerül igazán szép sárgarépát vagy petrezselyemgyökeret termeszteni. De vajon mit rontanak el?
Minden évben ismétlődő téma a kertbarátok összejövetelein a gyökérzöldségek termesztése. Sokan vetnek kertjükben, de igazán szép sárgarépát vagy petrezselyemgyökeret kevesen tudnak termeszteni. Igaz, ez nem mindig a kertészkedőn múlik, megfelelő feltételek is szükségesek hozzá, mindenekelőtt alkalmas szerkezetű talaj.
![Jó minőségű sárgarépa és petrezselyem termesztése: már a vetéskor elrontjuk! Jó minőségű sárgarépa és petrezselyem termesztése: már a vetéskor elrontjuk!](static/content/articles/8000/8033.jpg?4988060861903291)
A gyökérzöldségeket nem soroljuk a szervestrágya-igényesek csoportjába, nem is jó szervestrágyázott területre vetni, gyakran nem kellően érett trágya miatt nehezebb az egyenletes magvetés, a sok nitrogén fellazítja a termésszövetet, amiből adódóan rosszul lesz tárolható a sárgarépa és a petrezselyem. A gyökérzöldségeknek, mindenekelőtt az említett két fajnak nagy ellensége a sekély, betömörödött talaj.
![sárgarépa](https://static.agroinform.hu/data/cikk/6/2520/cikk_62520/1-.jpg)
A paszternák, a feketegyökér és a zeller valamivel jobban elviseli a gyengébb minőségű talajt. Bár alapos, mélyen végzett őszi talajforgatással a gyengébb minőségű talajok is alkalmassá tehetők, de igazán a középkötött vályog-, illetve homokos vályogtalajok a jók. Korai répát lazább talajon (homokon) is termeszthetünk, de kifejezetten tárolási célból történő vetésre a homoktalajok nem javasolhatók. A homokon fejlődő termés lazább szöveti állományából adódóan kevésbé alkalmas tárolásra, de friss fogyasztásra kiváló lehet.
Szabály: Középkötött talaj, őszi mélyművelés, tavaszra ülepedett, rögmentes, asztal simaságú vetőágy!
Gyengébb minőségű, kötöttebb talajon megoldás lehet a kiemelt földágyon történő termesztés, amelyhez 20-30 cm magas bakhátakat készítünk úgy, hogy az egyik sor közepétől a másik sor közepééig kb. 70-75 cm távolság legyen (bakhát-korona távolság).
A bakhát tetejét, azaz a korona szélességét is ~20 cm-es vastagságúra méretezzük, amire két sor (ikersor) magot vethetünk kb. 8-10 cm távolságra egymástól. Az ilyenformán kiemeltágyas termesztésnek előnye a jobb minőségű, szabályos termés, de hátránya a gyorsabb kiszáradás, valamint a bakhát karbantartása, azaz a tenyészidő folyamán többszöri feltöltés. Csak középkötött talajok esetében javasolt az alkalmazása.
Korábban a gyökérzöldségek közül csak a zellert soroltuk az öntözendő fajok közé, de az utóbbi évtizedben tapasztalhat, csapadék nélküli időjárás miatt csak ott javasolunk vetni, ahol lehetőség van szárazság esetén a vízpótlásra. Korai szedésű, rövid tenyészidejű, friss fogyasztásra vetett répánál vagy gyökérpetrezselyemnél még elképzelhető egy csapadékos telet követő öntözés nélküli termesztés, de kockázatos (lásd az elmúlt esztendő).
Az olajos magvak, így a gyökérzöldségfélék is, hosszasan veszik fel a vizet, lassan duzzadnak, ebből adódóan a csírázásuk is sokáig, akár 2-3 hétig is eltart. A jó minőségű, nem túl öreg magon kívül (jó tárolás esetén max. 3-4 év) nedves környezetre és türelemre van szükség. A gyorsabban kelő gyomok a sorokat elnyomják, érdemes valamilyen jelölést alkalmazni, például néhány szem gyorsabban kelő, sorjelző salátamagot is vetnek a petrezselyemmel vagy sárgarépával keverve. Gyorsítható a kelés, megelőzhető a kiszáradás, ha a csírázás kezdetéig használt fóliával takarjuk a talajt.
Szabály: Gyökérzöldségféléket is csak öntözhető területre vessünk!
A sűrű vetés, illetve az egyelés (ritkítás) elmaradása a termések összecsavarodását eredményezheti .
![zöldség](https://static.agroinform.hu/data/cikk/6/2520/cikk_62520/3-.jpg)
A kisebb termésű, korai, vékonyabb fajtákból 25-30 db-ot, a szélesebb vállúakból kevesebbet, 15-25-öt vessünk, illetve hagyjunk meg egyelés után. Drazsírozott mag esetében nincs szükség az állomány ritkítására, vetéskor pontosan tarható a tőszám, de ahhoz, hogy a magot körbevevő anyag (burok, illetve drazsé) leváljon, nedvesebb talajra, több vízre van szükség. A vízhiányból adódó rosszabb kelést egyesek tévesen a drazsírozás hibájának, a rossz magminőségnek tartják.
Szabályként elmondhatjuk, a jó csírázáshoz folyamatosan nedves talajt kell biztosítani!
![répa](https://static.agroinform.hu/data/cikk/6/2520/cikk_62520/4-.jpg)
Nemcsak a tömör talaj és a sekély művelés okozhatja a termések deformálódását, a tenyészidőben jelentkező vízhiány is kiválthatja, az ilyen répatestnek az oldalából is jelentős számban nőnek gyökerek.
Kártevők közül a fonálféreg veszélyes (a gyökerek végén apró gumók képződnek), főleg ott, ahol több éven keresztül gyökérzöldségeket termesztettek. Az elmúlt években tapasztalható enyhe telek – amikor nem fagy át a talaj – jelentős mértékben hozzájárulnak a kártevők felszaporodásához.
Szabály: Kisüzemben, házikertben is célszerű a 3-4 éves vetésforgó tartása!
A termések felszedésekor, de már a tenyészidő közepén is tapasztalhatjuk a répa termésének a zöldülését.
A termést, pontosabban a répafejet napfény éri, ennek hatására klorofilok képződnek a külső szövetekben, igaz, ez csak esztétikai szempontból káros. Bakhátas termesztés során, ha elmarad a talaj feltöltögetése, vagy sekélyen művelt talajon, ahol lefelé nem tud a termés terjeszkedni, figyelhető meg.
![répa](https://static.agroinform.hu/data/cikk/6/2520/cikk_62520/5-.jpg)
Hibás szemlélet az, amely szerint a mag csak kellően trágyázott (magas tápanyagtartalmú talajban) kel jól. A csíranövény kezdetben nem a talajból, hanem a magból (endospermiumból) táplálkozik. A talaj tápanyagtartalma a kelést ilyen vonatkozásban nem befolyásolja, viszont kifejezetten káros lehet azáltal, hogy a sok műtrágya, mint ahogy a rossz minőségű, szikesítő hatású öntözővíz is, gátolja a mag vízfelvételét, rontja a csírázást is.
Szabály: A gyakran emlegetett és javasolt indítótrágya nem több mint 1-2 dkg/m2 foszfor és nitrogén lehet!
A gyökérzöldségek, így a sárgarépa és a gyökérpetrezselyem is jelentős mennyiségű tápanyagot igényel, fajtától és termésmennyiségtől függően: 15-20 g/m2 nitrogént (N) és 20-30 g/m2 káliumot (K2O), amit nem induláskor kell kijuttatni egyszerre, hanem alaptrágyának, kevés indítótrágyának és fejtrágyának megosztva!
forrás: agroinform.hu
Kapcsolódó cikkek
Hiába nyitottak a munkaadók, kicsi az esélye az évközi minimálbér-emelésnek
2023. június 23. 15:44
Túl vannak az első tapogatózó egyeztetésen a szociális partnerek, miután hónapok óta csökken a minimálbér vásárlóereje. A vállalkozói oldal ugyan nyitottnak mutatkozik az évközi emelésre, amely legkorábban szeptember–október tájékán lenne esedékes, de akkor már a jövő évi minimálbér-tárgyalásoknak kell elindulniuk.
A munkaadói oldal sem zárkózott el attól, hogy elinduljon egy párbeszéd a felek között, mert ők is érzékelik, hogy a magas infláció mekkora probléma a munkavállalók körében – mondta a Világgazdaságnak Mészáros Melinda, a Liga Szakszervezetek elnöke a Versenyszféra és a Kormány Állandó Konzultációs Fórumának (VKF) csütörtöki ülése után.
Czomba: 73 ezer forinttal nőtt augusztusban az átlagbér, szeptembertől visszatérhet a reálbéremelkedés korszaka
2023. október 24. 16:03
A KSH adatai szerint augusztusban 15,2 százalékkal, azaz egy év alatt 73 ezer forinttal 555 900 forintra emelkedett a bruttó átlagkereset. „Ez azt jelenti, hogy a Gyurcsány-korszakhoz képest a munkavállalók átlagosan majd háromszor több fizetést visznek haza, mint korábban” – így kommentálta a kedden megjelent legfrissebb adatokat Czomba Sándor, a Gazdaságfejlesztési Minisztérium (GFM) foglalkoztatáspolitikáért felelős államtitkára.