Az új KAP Stratégiai Terv segítheti a mezőgazdasági élőhelyekhez kötődő fajok állományainak megmentését
2023. június 28. 15:26
Az intenzív mezőgazdasági művelés eredményeként a mezőgazdaság élőhelyeihez kötődő biodiverzitás folyamatosan csökken. Fokozatosan tűnnek el a táblaszegélyek, mezsgyék, fa- és bokorsávok, aminek eredményeképpen az agrárélőhelyekhez kötődő védett és vadászható állatfajok állománya évről évre zsugorodik.
Az Országos Magyar Vadászkamara, a Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület, valamint a Pro Vértes Non-profit Zrt. szervezésében, június 22-én a csákvári Fornapusztán megtartott "Élőhelyfejlesztés és élőhelyvédelem a mezőgazdasági területeken – fókuszban a gyepek" című konferencia éppen a mezőgazdasági tevékenységek és az élőhelyvédelmi, fajmegőrzési célok összehangolására hívta fel a figyelmet a Közös Agrárpolitika Stratégiai Terv hazai támogatási lehetőségeinek bevonásával.
![Az új KAP Stratégiai Terv segítheti a mezőgazdasági élőhelyekhez kötődő fajok állományainak megmentését Az új KAP Stratégiai Terv segítheti a mezőgazdasági élőhelyekhez kötődő fajok állományainak megmentését](static/content/articles/8000/8583.jpg?9188597861363333)
Tóth Péter, a MME természetvédelmi igazgatója előadásában rávilágított az Európa-szerte csökkenő biodiverzitási tendenciákra, amit elsősorban a növekvő mezőgazdasági input, a magas növényvédőszer-használat, a növekvő táblaméretek, eltűnő szegély-élőhelyek okoznak. Magyarországon például az elmúlt évtizedben 26 százalékkal csökkent a hazai madárfauna változatossága, az unió tagállamain belül pedig átlagosan 76 százalékos repülőrovar-biomassza csökkenéséről beszélhetünk.
![](https://magyarmezogazdasag.hu/sites/default/files/styles/default_crop/public/uploads/2023-06//csakvar_kaszalasi_bemutato_2023._06._22._59.jpeg?itok=qPaEWJjP)
A szakember az új KAP Stratégia Tervben lát lehetőséget a probléma kezelésére – a mezőgazdasági termelők választásainak függvényében.
Szerinte a vetésszerkezet változásával, az ökológiai területek kiterjedésének növelésével, táblaméret-csökkentéssel, növényvédő szerek használatának reformálásával, valamint a gyepek megőrzésével és a kaszálási károk potenciális csökkentésével, évelő növénykultúrák és cserjesávok telepítésével, továbbá a különféle kímélő kaszálási módszerek támogatásával igenis mérsékelhető lenne a hazai mezőgazdaságifauna-csökkenés.
Viszló Levente, a Pro Vértes Nonprofit Zrt. igazgatója a kaszálási módszerek és a kaszálás fejlődéstörténetéről tartott szakmai bemutatót.
![](https://magyarmezogazdasag.hu/sites/default/files/styles/default_crop/public/uploads/2023-06//csakvar_kaszalasi_bemutato_2023._06._22._60.jpeg?itok=-HqPFWIK)
Elmondta, hogy 1900-ban a magyar lakosság mintegy 60 százaléka dolgozott a mezőgazdaságban, napjainkra ez a szám 4 százalék – rávilágítva ezzel a mezőgazdasági nagyüzemi termelés technológiai fejlődésére.
Úgy véli, a gyep a gyenge jövedelmezőségének ellenére jelentős közösségi funkciókat szolgál. Mostanra viszont a gyepek helyén sokkal inkább özönnövény-dzsungel található, pedig legeltetéses gazdálkodással ezeket a területeket hatékonyan lehetne kezelni.
Rung Áron, az OMVK vadgazdálkodási főmunkatársa a Vadgazdálkodási Alap élőhelyfejlesztési lehetőségeiről számolt be.
![](https://magyarmezogazdasag.hu/sites/default/files/styles/default_crop/public/uploads/2023-06//csakvar_kaszalasi_bemutato_2023._06._22._61.jpeg?itok=_Kgj6xQf)
A 2017-ben indított Alap támogatását eddig 844 vadászatra jogosult használta ki, ami az országos vadásztársaságok kétharmadát jelenti. A Vadgazdálkodási Alap célja a szabadterületi vadgazdálkodás feltételeinek és környezeti hatékonyságának javítása, valamint a vadon élő vadászható fajok mint természeti erőforrások hosszú távú fenntarthatósága. Fontos kiemelni, hogy az Alap pályázati forrásainak lehívásához 30 százalékos önrész szükséges. Az Alap kiemelt élőhelyfejlesztési célterületei közé tartozik a fás szárú vegetációk kialakítása (csenderes, vadbúvó, fasor, rágóeredő), táplálkozó- és búvóhelyek kialakítása szántóföldi kultúrák vetésével, évelő zöldtakarmány-keverékek telepítése, vízellátást javító beavatkozások, ragadozógyérítés stb.
Végezetül Králl Attila és Lóránt Miklós, a MME és a Kiskunsági Nemzeti Park Igazgatóság munkatársai a fészekfelderítési technológiák alkalmazhatóságáról tartottak előadást.
A szakemberek ezen belül kiemelték a drónnal történő fészek- és vadkeresést.
Az ilyen jellegű állatmentő, állatvédelmi tevékenységet Ausztriában, Németországban, Svájcban már évek óta végeznek eredményesen, ahol logisztikai központok létrehozásával, drónpilóta-nyilvántartással és a gazdák részére az állatvédelem kihangsúlyozásával az őzgidamentés és a fészekfelderítés is kimagasló sikereket ért el – ennek hatására a svájci őzállomány például növekedni kezdett.
Idén májusban az Országos Magyar Vadászkamara Fővárosi és Pest vármegyei Területi Szervezete támogatásával az ABZ Drone Kft. munkatársai hajtották végre Alsónémedi határában, a Kóhalma vadásztársaság területén, hőkamerával felszerelt drónnal a különböző vegetációban történő gidakeresést és -mentést – sikerrel.
![](https://magyarmezogazdasag.hu/sites/default/files/styles/default_crop/public/uploads/2023-06//csakvar_kaszalasi_bemutato_2023._06._22._49.jpeg?itok=oVG6HjFk)
Érdemes volna Magyarországon is alkalmazni ezt a hatékony keresési módszert, ugyanis a mai kaszálógépek munkaszélessége 3-10 méter között változik. Ha hozzászámítjuk az adott munkasebességet, akkor érhetőbbé válik az adott vad vagy fészek veszélyeztetése.
A kaszálás előtti vadmentés nélkül - különösen, ha a lekaszált takarmányt befóliázva, levegőtől elzártan tárolják - a „bedarált” vad bomlásnak indul, és akár egy botulizmus-fertőzés veszélye is fennállhat. Ezért a mezőgazdálkodó számára sem elhanyagolható az ilyen jellegű keresés, ráadásul a vad, a hazai növény- és állatfauna védelme a vadászatra jogosult és a mezőgazdálkodó közös érdeke, megőrzése pedig mindannyiunk kötelessége.
Forrás: magyarmezogazdasag.hu
Kapcsolódó cikkek
Több ezer milliárd forintot fordít a kormány az agrárium fejlesztésére
2023. november 15. 18:13
A magyar kormány 80 százalékos nemzeti kiegészítő finanszírozást biztosít az uniós fejlesztési források mellé a vidékfejlesztésben, 2027-ig a közös agrárpolitika második pillére részeként mintegy 4300 milliárd forintot fordít a hazai mezőgazdaság, élelmiszeripar és a vidéki települések fejlesztésére - hangsúlyozta Nagy István agrárminiszter ma Jánossomorján.
Korosbítás az ökológiai gazdálkodásban: mit jelent és mire jó?
2023. március 20. 09:48
Bennetek is felmerült már a kérdés, hogy a gazdaságotok/kertészetetek megérdemelné a biotanúsítványt?
Évek óta igazoltan a bioelvek szerint művelitek a területet, de még nem jelentkeztetek be az ellenőrzési rendszerbe, viszont nem várnátok meg, amíg lejár az átállási időszak? Ilyen és ehhez hasonló hezitálásokban segíthet dönteni a korosbítás lehetősége.
Korosbítás? Igen. Ez az átállási idő lerövidítését jelenti, melyet a rendelet kivételes esetekben lehetővé tesz.